ІНТЕГРАЦІЯ НОВІТНІХ ТЕХНОЛОГІЙ У ВИРОБНИЦТВІ АРХІТЕКТУРНО-БУДІВЕЛЬНОГО ФЛОАТ-СКЛА - Брагіна , Людмила; Яїцький , Сергій; Петров , Дмитро; Старолат , Олена (Вісник Національного технічного університету «ХПІ». Серія: Нові рішення у сучасних технологіях, 2021)
Проаналізовано сучасний стан технологій виробництва скляних виробів, що використовуються в архітектурно-будівельній галузі, типи енергозберігаючих флоат-стекол та їх роль у якості освітлення будівель. Показано актуальність використання low-E стекол, зокрема у склопакетах. Розглянуто інноваційні тенденції у виробництві листового архітектурно-будівельного флоат-скла із застосуванням сучасних технологій та обладнання, зокрема, на ПАТ «Лисичанський склозавод «Пролетарій». Встановлено, що суттєвим недоліком більш енергоефективних I-стекол, які мають широкий діапазон колірних характеристик, є недостатня механічна міцність м’яких покриттів, що наносять магнетронним вакуумним напиленням. Показано, що технологія виготовлення низькоемісійних I-стекол з такими покриттями не дозволяє здійснювати їх гартування зі збереженням всіх необхідних експлуатаційних параметрів. Наведено фізико-хімічні властивості і експлуатаційні характеристики великогабаритних стекол з срібними, сонцезахисними м’якими покриттями, ламіновані, плоскі та радіусні загартовані стекла, а також сфери їх застосування. Досліджено принципи зміцнення м’яких магнетронних покриттів для одержання низькоемісійних Double Low-E стекол та склад, комбінації шарів й технологічні параметри нанесення багатошарових нанопокриттів загальною товщиною до 140 нм, що дозволяє гартувати І-скло з цими покриттями. Проаналізовано технологічні параметри отримання низькоемісійних І-стекол з варіативними покриттями, які регулюють спектральні та експлуатаційні показники даних скловиробів за міждержавними стандартами ГОСТ EN 673–2016 й ГОСТ EN 410–2014. Розглянуто технологічні методики гартування листового скла із нанесеними низькоемісійними покриттями шляхом створення спеціальних їх складів та оптимізації процесів магнетронного нанесення, а також основні закономірності розташування шарів плівкової системи Si3N4 / NiCr / Si3N4 для витримування термічної обробки стекол системи R2O–RO–SiO2. Запропоновано принципи корегування їх спектральних й механічних характеристик в залежності від концентрації та співвідношення компонентів тонкоплівкового наношару, що сприятиме створенню варіаційного ряду флоат-стекол з необхідним рівнем відбиття в інфрачервоному спектрі.