ЕРГОНОМІЧНЕ МИСЛЕННЯ У ПРОЕКТУВАННІ ЛЮДИНО-МАШИННИХ СИСТЕМ - Протасенко, Ольга; Мигаль, Галина; Кобріна , Наталія; Михайлова , Євгенія (Вісник Національного технічного університету «ХПІ». Серія: Нові рішення у сучасних технологіях, 2023)
В епоху Індустрії 4.0 людино-машинні системи стали надскладними і містять велику кількість елементів і джерел інформації. Це підвищує складність управління людино-машинною системою, що призводить до прояву феномену людського фактора. Наслідком цього є те, що наразі від 70 % до 90 % аварій і катастроф пов’язані саме з людським фактором. Отже, безпека людино-машинних систем значною мірою залежить від урахування можливостей людини, її когнітивних, поведінкових та психофізіологічних особливостей. Показано, що дослідження індивідуальних особливостей людини дозволить здійснювати управління людським фактором у людино-машинній системі. Ключовим моментом управління людським фактором є наявність системного ергономічного мислення у проектувальника людино-машинної системи. Формування такого мислення пов’язане з навчанням та поетапним набуттям необхідних знань та умінь. Для розуміння принципів формування ергономічного мислення показано еволюцію ергономічної думки у проектуванні людино-машинних систем. Через аналіз послідовності розвитку ергономічної думки показано як відбувалось переосмислення підходів до забезпечення безпеки людино-машинних систем з середини ХХ сторіччя і до сьогодні. Наразі глобальні соціальні процеси і технології Індустрії 4.0 докорінно змінили поняття “праця”, параметри ринку праці, вимоги до безпеки та обумовили появу нової моделі трудової парадигми «Праця 4.0», яка, у свою чергу, стала драйвером перегляду усталеного в суспільстві поняття «робоче місце» і появи цифрового робочого місця. У роботі представлено визначення поняття «цифрове робоче місце» і проаналізовані його ключові характеристики. Наступним етапом роботи стало створення моделі структури ергономічного мислення інженера, основною ознакою якого є пріоритетність вирішення проблем людино-машинної взаємодії. Також у роботі показано, що ергономічне мислення є одним з елементів культури безпеки. У поєднанні з іншими елементами такими, як людино-центричний підхід, екологічне мислення та іншими, ергономічне мислення створює простір формування культури безпеки. На підставі представлених результатів обґрунтовано важливість формування ергономічного мислення у інженера. Показано, як реалізувати формування ергономічного мислення через систему навчання.