ПРОЕКТУВАННЯ АРХІТЕКТУРИ АВТОМАТИЗОВАНОЇ БІБЛІОГРАФІЧНОЇ СИСТЕМИ - Цибульник, Сергій (Вісник Національного технічного університету «ХПІ». Серія: Нові рішення у сучасних технологіях, 2021)
Розвиток інформаційних та комп’ютерних технологій призвів до необхідності еволюції концепції універсального бібліографічного контролю. Поява Інтернету та веб-технологій дозволила даній концепції вийти на новий рівень за рахунок створення ряду спільних міжнародних стандартів. Окрім цього, для забезпечення контролю та обміну бібліографічною інформацією були створені загальнодоступні бібліографічні та наукометричні бази даних. Сьогодні програмне забезпечення для управління бібліографічними записами користується попитом у різних країнах Європи та Америки. Розробка подібної автоматизованої бібліографічної системи та адаптація її функціоналу до стандартів та вимог у межах України є актуальною з ряду причин. Серед основних причин можна зазначити необхідність кожного науково-педагогічного співробітника закладів вищої освіти підтверджувати свої наукові досягнення при прийнятті на роботу, поданні наукової роботи на різноманітні конкурси, для отримання наукового звання або вченого ступеня, тощо. Бурхливий розвиток інформаційних та комп’ютерних технологій дозволяє сьогодні відмовитися від ведення переліку наукових праць в ручному режимі та перейти до використання спеціалізованого програмного забезпечення на смартфонах. Саме тому спроектовано архітектуру автоматизованої бібліографічної системи, яка розроблена у вигляді мобільного додатку на базі операційної системи Android. Показано, що більше третини населення планети має мобільний телефон і найбільш популярною мобільною операційною системою є Android. Мовою програмування, на якій буде написано програмне забезпечення, обрано Java, оскільки переважна більшість операційної системи Android написана на цій мові. Для обраної операційної системи визначено ряд технологій, які дозволять спростити процес розробки мобільного додатку. На базі багаторівневої моделі архітекури та шаблону MVVM спроектовано тришарову архітектуру автоматизованої бібліографічної системи. Дана архітектура дозволяє забезпечити основні нефункціональні характеристики якості розроблюваного програмного забезпечення, а також ефективно реалізувати правила бізнес-логіки в межах об’єктно-орієнтованої парадигми програмування.